Om fiskeriets gang har vi pålidelige
og nøjagtige oplysninger i Riberhus lensregnskaber fra år 1537 - 1685.
Heri findes opgørelser om den afgift, der under navn af Sandtold (link)
ydedes af samtlige fiskere i Ribe Stift til kongen og opkrævedes af
lensmanden.
På reformationens tid gik fiskeriet
hovedsagelig ud på hvilling.
Antal krogfiskende fiskebåde, hvilling
og torsk:
|
1537 |
1581 - 82 |
1632 |
Nordby |
17 |
14 |
14 totalt for
Fanø |
Sønderho |
21* |
26 |
Mandø |
6 |
5 |
|
Langli |
|
16 |
|
Ho og Oksby |
|
|
|
*) Heraf
er de 10 hjemmehørende i ”Albo”, den nu nedlagte bebyggelse midt på øens
østkyst.
Skuldfiskeri (skuld = rødspætte)
|
1581 - 82 |
1632 |
Nordby |
6 |
14 totalt for Fanø |
Sønderho |
6 |
Mandø |
5 |
|
Langli |
5 |
|
Ho og Oksby |
59 |
|
Fiskernes fartøjer betegnes som skibe
eller everter, altså større dæksfartøjer, og det vides fra forlis
(link) i 1577 og 1613 at besætningerne
bestod af 12 mand.
Ikke kun Fanøboerne og Ripenserne, men
også udlændinge fiskede i havet omkring Fanø. De fremmede fiskere omtales
i 2 kongebreve af 1547. I det ene pålægges det udlændingene, at de ikke må
forlade fiskelejerne før de har betalt sandtold, og det andet er rettet
til Fanøboerne og befaler, at alle, som fisker dér, indenlandske som
udenlandske, straks skulle yde deres sandtold.
Danske købstadsboere og adelen var dog
fritaget for denne afgift, det samme gjaldt for præsterne, strandfogederne
og birkefogederne.
![]()
|